Suomen lähialueen tilanne ja alkuperäiskansojen oikeudet esillä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnossa
YK:n ihmisoikeusneuvosto kokoontuu 57. istuntoonsa 9. syyskuuta–11. lokakuuta Genevessä, Sveitsissä.
![](/documents/35732/0/UM_verkkokuva_turkoosi_1280x720px_keskipallo.png/b6c35d6e-a4f7-7b3c-5841-f21fb52d03f5?t=1712219280716)
Neuvoston syksyn istunnon asialista on jälleen laaja, kattaen ajankohtaisten globaalien kriisien lisäksi Suomen lähialueen tilanteen.
Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevä riippumaton erityisraportoija Mariana Katzarova antaa raporttinsa ja suosituksensa neuvostolle. Maan vakavan ihmisoikeustilanteen vuoksi Suomi esittää jälleen yhdessä kumppanivaltioiden kanssa päätöslauselman ja toimii sen eteen, että neuvosto käsittelisi myös jatkossa ihmisoikeusloukkauksia Venäjällä.
Neuvosto käy vuoropuhelut Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto OHCHR ja tutkintakomissio, joka kerää tietoja ihmisoikeusloukkauksista ja sotarikoksista, antavat raporttinsa neuvostolle.
Neuvoston keväällä perustama riippumaton asiantuntijaryhmä antaa ensimmäisen katsauksensa Valko-Venäjästä. Ulkoministeri Elina Valtonen pitää asiantuntijaryhmän kanssa käytävässä vuoropuhelussa puheenvuoron Pohjoismaiden ja Baltian maiden puolesta.
Syksyn istunnossa korostuvat perinteisesti Suomelle tärkeät alkuperäiskansojen oikeudet. Alkuperäiskansojen edustajat, kuten Saamelaiskäräjät, saavat ensimmäistä kertaa osallistua alkuperäiskansoja koskeviin vuoropuheluihin. Suomi jatkaa johdonmukaista työtään alkuperäiskansojen osallistumisen edistämiseksi YK:ssa heitä koskevissa kysymyksissä.
Suomi saa istunnossa suosituksia saamelaisten totuus- ja sovintotyöstä ja osallistuu asiaa koskevaan vuoropuheluun. Oikeus totuuteen -erityisraportoija Fabián Salvioli vieraili Suomessa ja Ruotsissa keväällä 2024 tutustuen totuus- ja sovintotyöhön. Suomen saamat suositukset on laadittu kyseisen maavierailun pohjalta.
Suomi esittää istunnossa yhteislausuman vammaisten naisten oikeuksista. Suomi järjestää lisäksi kaksi tilaisuutta. Lähetysseuran ja Abilis-säätiön kanssa yhteistyössä järjestettävässä tapahtumassa käsitellään kansalaisyhteiskunnan tilaa sekä naisten roolia rauhan ja turvallisuuden edistämisessä. Yhteistyössä The Reckoning Project –järjestön kanssa Suomi järjestää tilaisuuden Venäjän kansainvälisen oikeuden loukkauksista Ukrainassa, Syyriassa ja Tshetsheniassa.
Istunnon yhteydessä Suomi tuo YK:n Geneven päämajaan Synnyin tytöksi –taidenäyttelyn. Naisten ja tyttöjen oikeuksista kertova näyttely esittelee taitelija Minna Pietarisen taidetta. Näyttelyn on kuratoinut Peppi Stünkel.
Ihmisoikeusneuvosto on YK:n tärkein hallitustenvälinen ihmisoikeuksia suojeleva ja edistävä elin. Suomen kolmivuotinen jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa jatkuu vuoden 2024 loppuun saakka. Suomi toimii neuvostossa universaalien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi. Suomen pysyvä edustaja Genevessä, suurlähettiläs Heidi Schroderus-Fox, on yksi neuvoston varapuheenjohtajista(Linkki toiselle web-sivustolle.).
Neuvoston 57. istunto on Suomen jäsenyyskauden viimeinen sääntömääräinen istunto. Lokakuun ja joulukuun välisenä aikana neuvosto kokoontuu tavanomaiseen tapaan mm. eri työryhmäkokoonpanoissa ja voi kutsua koolle erityisistuntoja. Suomi osallistuu neuvoston jäsenenä näihin kokouksiin aina 31.12.2024 saakka.
Lue lisää:
Suomi YK:n ihmisoikeusneuvostossa(Linkki toiselle web-sivustolle.)
Suomen pysyvä edustusto Genevessä
Ihmisoikeusneuvoston verkkosivut (englanniksi)(Linkki toiselle web-sivustolle.)
I was Born a Girl-näyttely (englanniksi)(Linkki toiselle web-sivustolle.)
Lisätietoja
Ann-Mari Fröberg, tiiminvetäjä, ihmisoikeuspolitiikan yksikkö, puh. +358 295 350 896
Ulkoministeriön sähköpostiosoitteet ovat muotoa [email protected].